Maldesletten ble tatt i bruk som militær
ekserserplass i 1871 og hadde offisielt
dette navnet fram til 1934. I 1955 fikk
Madlaleiren det navnet vi kjenner i dag,
nemlig KNM Harald Hårfagre. De første
årene ble det kun telt brukt ved overnatting,
og de første brakker ble reist i 1879.
Det året Monsen malte denne akvarellen,
hadde Madlaleiren fått skjenkebevilling, i
et forsøk på å få en omfattende alkoholbruk
blant mannskapene i tjeneste under
kontroll. Ordfører Gabriel Monsen, onkel
til akvarellmaleren, losoldermann i Tananger
og stortingsmann, var blant de som
fikk skjenkeløyve. Det måtte ansettes en
egen politibetjent for å følge opp at bevilgningen
ble etterlevd.
Monsen har sittet i bakken ovenfor
Madlaforen med utsyn mot beitende sauer,
ekserserende soldater, Kiellands teglverk
og Madlatuå. Vi skimter også Hafrsfjord og
landskapet mot sør med Grannessletta ved
grensen mellom Stavanger og Sola kommune.
Monsen har notert tre datoer
|
for arbeidet med dette bildet; sept -75, juli -76 og
finis mai 1878.
På den tiden Monsen malte denne akvarellen,
var det den unge juristen Alexander
Lange Kielland som var eier av teglverket.
Han hadde overtatt det etter sin fetter,
agrnt Jonas C. Bull Kielland i 1872 med
økonomisk hjelp av sin far Jens Zetlitz
Kielland. Her ute ble han meget avholdt,
men noen økonomisk suksess ble det
ikke. Det ble solgt igjen til et konsortium
i 1881. Kielland og hans familie bodde i
en periode til leie i et hus like ved. Her
skrev han på novellene og mesterverket
Garman & Worse. Kiellandstien er navnet
på en liten veistump som minner om den
populære teglverks eieren og omstridte
forfatteren.
Mange har murstein fra teglverket på
Madla. De har navnet Malde presset inn i
den ene siden av steinen og eierens navn
på den andre siden. Pussig er det at Kiellandene
stavet navnet med «j», altså Kjelland.
Side 10
|